Biologisk+psykologi

Biologisk psykologi
Biologisk psykologi är den del av psykologiska forskningen som utgår från hjärnan och nervsystemet. Forskning som visar ett samband mellan hjärnskador och psykiska funktioner har stimulerat intresset för biologisk psykologi, och det är idag en av våra största forskningsområden. Forskningsgrenen för detta samband kallas också neurologisk psykologi. Inom biologisk psykologi betonar man verkligen samspelet mellan kropp och "själ" - **inget psykiskt sker utan en kroppslig orsak**. Processer i nervsystemet bildar underlag för beteenden, upplevelser och reaktioner. En specialgren av den biologiska psykologin kallas kognitiv neurovetenskap och berör sambandet mellan nervprocesser och kognitiva funktioner som perception, lärande och minne. Inom denna gren bedrivs forskning som har stor betydelse för t ex ADHD-diagnosticerade eller för patienter som haft stroke.

Den biologiska psykologin kräver avancerad teknisk utrustning som t ex PET-scan, matematisk modellering och datasimuleringar. Detta är en av orsakerna till att det - även om tankarna kring vår hjärnas och vårt nervsystems påverkan på vårt psyke funnits tidigare - inte varit möjligt att forska kring detta område tidigare.

Paul Broca
I mitten på 1800-talet upptäckte en fransman vid namn Paul Broca att talstörningar har samband med en skada i ett avgränsat område i vänster pannlob. Denna upptäckt gjorde att man för första gången började förstå att hjärnan är uppdelad i områden med olika funktioner. I pannloben finns ett område som styr motoriken i vårt tal, och som vid skador ger effekten att man får s.k. motorisk afasi. Detta område kallas Brocas område, efter sin upptäckare.

Roger Sperry
1981 fick amerikanaren Roger Sperry Nobelpriset i fysiologi eller medicin för sin upptäckt från slutet av 1950-talet om att våra två hjärnhalvor har olika uppgifter och förmågor. Han kom fram till att den vänstra hjärnhalvan var mer analytisk och den högra var mer kreativ. Upptäckten kom till när han tillsammans med sina kollegor försökte hitta lösningar gällande epilepsi, och då gjorde en s.k. split brain surgery där man separerar de två hjärnhalvornas nervbanor från varandra med hjälp av operation. Operationer av detta slag var oerhört betydelsefulla för den biologiska forskningen innan man hade teknik för att studera kemin i hjärnan på ett modernare sätt.

Det han också upptäckte i sin forskning var att även om man separerade de två hjärnhalvorna från varandra så märktes inte detta på människan som utsatts för operationen. De förmågor som hjärnan haft tidigare kunde återuppstå på nya ställen och på nya sätt. Detta var inledningen till att man inom forskningen förstod att helheten är något mer än bara de sammansatta delarna. Hjärnan som helhet är inte bara sina delar utan den är också en del av oss som har förmåga att läka sig själv och hitta nya sätt när de gamla misslyckas. Flera andra forskningsområden (särskilt inom naturkunskap och fysik) har också noterat att naturen fungerar på detta häpnadsväckande sätt. Idag pratar man om att hjärnan är plastisk - förändringsbar. Ett litet barn som får en stroke (det händer även om det är väldigt ovanligt) har alla chanser att läka och bli helt frisk, till skillnad från en äldre person som får en stroke - där chansen att läka är olika beroende på var i hjärnan stroken satt sig, och också beroende på patientens ålder och tidigare välmående.



= =

Biologisk/naturvetenskaplig grundkurs om hjärnan och nervsystemet
media type="youtube" key="fP8UrCOCN8g" width="560" height="315"

media type="youtube" key="sXhq46VuKns" width="560" height="315"

media type="youtube" key="UbIkM-H87Xw" width="560" height="315"

För att vi människor ska kunna hantera all inkommande information och agera och reagera på den så krävs ett avancerat system gjort för just denna hantering och samordning. Detta system kallas för nervsystemet eftersom det är uppbyggt av våra nervceller. Precis som kroppen i övrigt är uppbyggd av celler (titta på din hand så ser du tydligt hur huden består av pusselbitar som sitter samman i mönster) så är vårt informationssystem sammankopplat via olika nerver i ett väldigt komplext system. Skillnaden är att detta system är elektrokemiskt - det fungerar med hjälp av elektriska och kemiska signaler. Jag ska försöka beskriva detta system lite enkelt.

Man brukar dela upp nervsystemet i två delar - det centrala nervsystemet och det perifera. Perifer betyder "långt bort" och det handlar alltså om var de olika delarna av systemet befinner sig i vår kropp. Det centrala nervsystemet består av vår hjärna och vår ryggmärg (de nervceller som omger vår ryggrad). Perifera nervsystemet är alltså alla de delar av nervsystemet som INTE är hjärnan och ryggmärgen.



Det perifera nervsystemet brukar man i sin tur dela in i det somatiska nervsystemet och det autonoma nervsystemet. Det somatiska nervsystemet är det system som hjälper oss att reagera och agera medvetet på det som händer omkring oss. Det är i detta system vi uppfattar allt vi tar in med våra sinnen och det är via detta system som vi gör saker med muskler och kroppsliga funktioner som vi själva styr (riktar in våra ögon på något tex).

Det autonoma nervsystemet är det system som styr allt som vi INTE tänker på men som måste finnas och fungera för att vi ska överleva. Det är här andning och inre kroppshantering som temperatur och ämnesomsättning mm styrs och regleras.

Det autonoma nervsystemet delas i sin tur in i det sympatiska och det parasympatiska nervsystemet. Dessa fungerar ungefär som två vågskålar i en gammaldags våg: när det ena är påslaget (högt) så är det andra avslaget (lågt) och tvärtom. När vi sätter igång aktiviteter eller när vi blir rädda och stressade så slår det sympatiska nervsystemet på. Då går all energi till de funktioner som behövs när vi ska vara aktiva och kanske tom behöver fly eller slåss. Det parasympatiska nervsystemet slås på när vi vilar och slappnar av. Då börjar kroppen reparera sig och alla funktioner som är viktiga för vårt välbefinnande och vårt immunförsvar får arbeta i lugn och ro. Det är det parasympatiska nervsystemets betydelse som gör att det är så viktigt för oss att få sova och att den som inte sover riskerar att bli riktigt sjuk.

I människans barndom var denna uppdelning på de två systemen väldigt bra; om vi stötte på en sabeltandad tiger så behövde vi ju hellre få mycket kraft i benmusklerna så att vi kunde springa än att energin lades på vår matsmältning. När vi väl hade sprungit ifrån tigern (med hjälp av vårt sympatiska nervsystem) så gick kroppen tillbaka till ett lugnare läge ( med det parasympatiska nervsystemet påslaget) och då kunde matsmältning och annat sätta igång igen. I vår moderna tid har det dock visat sig att det inte alltid är så bra att vi har dessa två av-och-på-system. Den som inte kan få på sitt parasympatiska system pga långvarig stress eller dåliga upplevelser riskerar att må riktigt dåligt psykiskt och också att bli fysiskt sjuk. Läs mer om detta nedan under **Stress**.

I det autonoma nervsystemet finns också en egen nervsystemsavdelning som heter det enteriska nervsystemet. Det är våra tarmars eget nervsystem som man tidigare inte lagt så stor vikt vid, men som de senaste 10-15 åren seglat upp som oerhört betydelsefulla för vårt psykiska och fysiska välbefinnande. Forskning har visat att det i det enteriska nervsystemet har enorm betydelse vilken bakterieflora vi har för vilka signaler som sedan ska skickas till vår hjärna och göra oss glada och pigga eller sura och ångestdrivna. Forskning har också visat att den som har riktigt störd bakterieflora eller som kanske tom har parasiter i magen (som man kan få om man tex kommer i kontakt med kattbajs) har kraftigt förhöjd risk att få allvarliga psykiska sjukdomar eller störningar som påverkar välmåendet, tex djupa depressioner eller självmordsbenägenhet.



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Intressant men lite svårare artikel om det enteriska nervsystemet

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Stress
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Det biologiska perspektivet kan förklara mycket kring vad som händer en människa som är stressad. När kroppen befinner sig i någon typ av långvarig belastning så brukar man säga att kroppen befinner sig i **stress**. En belastning är en fysisk **påfrestning** för kroppen - även kallad **stressor** - och den kan vara av konkret fysisk art (buller, matintag, miljögifter osv) men den kan också vara av psykologisk art. De psykologiska påfrestningarna/stressorerna kan beröra överkrav som man inte klarar av att leva upp till eller oro, ångest, oförutsägbarhet men också understimulans har visat sig vara kopplat till hög påfrestning för vår kropp. Om stress är kroppens fysiologiska reaktion på en påfrestning så kan kris sägas vara den psykologiska aspekten av detta.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Stressorer (oavsett fysiska eller psykiska) mobiliserar och frestar på förrådet av psykologiska reservkrafter. Det handlar om att kroppen är försatt i en ständig flykt/kamp-beredskap. On-knappen för det sympatiska nervsystemet är ständigt påslagen. I och med detta får kroppen inte chans till återhämtning eller vila någon gång och alla de viktiga kroppsliga funktionerna som enbart fungerar vid vila (tex ordentlig matsmältning och reparation av celler mm) är nedkopplade. Detta fungerar ett tag och om man tex bara är stressad inför någon viktig uppgift och så fort uppgiften är avklarad så kommer man att vila, så är våra stressresponser mycket bra för oss för de innebär att vi kan prestera bättre för stunden. Men om det får fortgå så säger det sig självt att kroppen bryts ner sakta men säkert. Då kan effekter som depression eller utmattningssyndrom uppträda. Förutom att man är allmänt trött och sur, irriterad och ofta har sömnstörningar, så kan det också påverka hjärtat och ge framtida hjärtproblem och det kan påverka menstruation och fertilitet hos såväl tjejer som killar. De kognitiva funktionerna blir också lidande och man glömmer mycket lättare och har inte lika mycket förmåga till strukturering och planering som den som är ostressad.

<span style="color: inherit; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 1.3em; line-height: 1.1;">Hormoner och signalsubstanser
====<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 13px; line-height: 1.5;">Kroppens budbärare - de som ser till att ALLT fungerar i vår kropp (såväl medvetet som omedvetet) kallas hormoner och signalsubstanser. De är båda kemiska budbärare som utsöndras från olika delar av vår kropp och leds mot olika mål med olika typer av resultat. I en välfungerande kropp så fungerar utsöndringen av såväl hormoner som av signalsubstanser men ibland kan detta system krascha - och då kan det få väldigt dåliga effekter på kroppen. ====

<span style="color: #333333; font-family: arial,helvetica,sans-serif;">**<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; font-size: 1.3em;">Hormoner **
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hormoner bildas i olika körtlar i vår kropp och har som uppgift att reglera (stimulera eller bromsa) viktiga delar av de kroppsmekanismerna som vi inte egentligen tänker på: ämnesomsättning, immunförsvar, tillväxt, könsdrift, vakenhet mm. De hormoner som utsöndras ur de olika körtlarna har olika funktioner och kan jämföras med en nyckel som bara passar till ett visst lås - det är enbart hos vissa celler som effekten kommer. Man pratar om att det är specifika målceller dit hormonernas information ska och att varje målcell kan påverkas av flera olika typer av hormoner men de har då olika typer av effekt på målcellen.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hormoner bildas av ämnen som man får i sig via maten och när de tillverkats i sin körtel så utsöndras de direkt i blodet på individen - genom vilket det skickas till sina målceller. Detta får till följd att hormonets effekt ofta är ganska långsam. Det tar tid att växa, att omsätta viktiga beståndsdelar från maten i kroppen, att bli könsmogen och att klara av att vakna :).

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">På bilden nedan (hämtad från 1177vårdguiden) så ser du våra vanligaste körtlar:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 0px; overflow: hidden;">

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hormoner

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Lista på hormoner och signalsubstanser

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Signalsubstanser
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Signalsubstanser (även kallat neurotransmittorer eller transmittorsubstanser) är de budbärare vi har i kroppen som har i uppgift att kunna agera och reagera blixtsnabbt - de styr alla processer som gör att vi kan tänka, känna och handla. Utan signalsubstanser skulle vi inte kunna göra någonting. Om det uppstår "oordning" med våra signalsubstanser så kan vi drabbas av olika typer av problem - såväl fysiska som psykiska. En depression beror inte "bara" på att man har det jobbigt i livet - det krävs att det finns avvikelser i signalsubstanserna för att det ska bli en depression med alla depressionssymptom. Det jobbiga i livet kan vara det som triggar igång avvikelserna i signalsubstanserna eller så kan det vara så att man är född med en skörhet som gör att man lättare får avvikelser eller så är man utsatt för något fysiskt i sin miljö (miljöförstöringar, kost mm) som stör signalsubstanserna. Ju mer vi får veta om våra signalsubstanser och deras betydelse för vårt välbefinnande - desto mer komplext inser vi att det är och desto mer kan vi också förstå hur lätt det kan bli avvikelser.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Bra artikel om neurotransmittorers påverkan

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Signalsubstanser utsöndras runt eller i våra nervceller och kan därför färdas från en cell till en målcell väldigt snabbt. Då blir effekten av signalsubstansen alltså omedelbar i kroppen. Detta kan du känna tydligt tex när du blir arg - adrenalinet kan då börja pumpa och från ena sekunden till andra så händer massor med saker i din kropp: musklerna blir redo för action, ditt hjärta pumpar hysteriskt, du blir omväxlande varm och kall i kroppen, pulsen ökar. Allt detta är kroppens förberedelse för att nu är det KRIS! Med hjälp av adrenalin har våra förfäder kunnat antingen fly från en sabeltandad tiger som plötsligt har dykt upp eller slagit den på käften. Man pratar om fight-flight-responsen (se ovan under stress).

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Många av våra hormoner är också signalsubstanser och modern forskning har visat att det är ett väldigt komplicerat samspel som sker mellan hormoner och signalsubstanser och man tror att det kan vara EN av orsakerna till att tex kvinnor och män reagerar olika på avvikelser i signalsubstanssystemet. Tex vet man idag att om en kvinna - som troligen har högre östrogenhalt (kvinnligt könshormon) än hon har testosteronhalt (manligt könshormon) - får en rubbning av sina serotoninnivåer så riskerar hon att bli inåtvänt självskadebenägen. Om en man - som troligen har det omvända förhållandet i könshormoner - får en rubbning i samma serotoninnivåer så riskerar han att bli utåtagerande och aggressiv. En studie i USA hade undersökt så kallade utökade självmord (som nästan alltid görs av män): en vuxen person tar livet av sig själv OCH ytterligare minst en person (ofta en närstående och ofta ett barn) och då kunde man se att hos alla de personer de undersökte så var serotoninnivåerna väldigt låga.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">De viktigaste grundläggande signalsubstanserna du bör känna till är:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> **Noradrenalin** och **Adrenalin** - som båda slår på flyktresponsen (sympatiska nervsystemet) och ger oss ork och kraft att springa eller slåss (vid behov). Ett alltför högt påslaget noradrenalin ger ADHD-liknande beteende. Noradrenalin och adrenalin utsöndras båda vid akut stress och ger då höjd vakenhet, högre blodtryck och hjärtpåverkan med höjd puls. För mycket stress i livet påverkar kroppen negativt. Noradrenalin och adrenalin utsöndras dock också vid sportande och är då ofta istället förknippat med positiva resultat.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Kortisol** - som slår på flyktresponsen men ger mer rädslor än de ovanstående. Om man blir utsatt för en situation där man skäms extremt mycket så är det kortisolet som snurrar i kroppen. Då vill man bara rymma därifrån och gömma sig under ett täcke eller något och aldrig mer komma fram. Om kortisolet har pumpat på för mycket - för att vi tex alltid mår dåligt av prestationskrav - så kan det till slut "ta slut" i vårt system och följden av det blir att vi får utmattningssymptom.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Acetylkolin** - som slår på det parasympatiska nervsystemet och gör oss lugna (minskad hjärtaktivitet, minskat blodtryck, ökade tarmrörelser). Brist på acetylkolin ses bland annat hos Alzheimerpatienter.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Serotonin** - som är en humörstabilisator. Vi mår bra och känner oss tillfreds när vi har tillräckligt med serotonin. Låga värden av serotonin förknippas med depression. Den vanligaste medicinen som skrivs ut mot depression ser till att vi stabiliserar våra serotoninnivåer.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Dopamin** - som slår på vårt "belöningssystem" så att vi vill göra saker om och om igen. Har stor betydelse för att vi ska känna oss positiva och lyckliga. Starkt kopplat till våra livsnödvändiga beteenden som mat och sexualitet, men också ansvarig för att vi lätt kan utveckla missbruksbeteenden.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Oxytocin** - som främst är ett hormon men troligen också en signalsubstans som ger känslor av närhet, lugn och harmoni. Utsöndras i enorma mängder hos mor och barn i förlossningsögonblicket och är också viktigt i sexakten.

=<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hjärnan =

[]

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Våra hjärnor har olika områden som tar emot information och bearbetar den så att vi kan fungera i våra vardagliga liv. Det är inte viktigt att vi vet om exakt alla områden och deras betydelse men vissa delar av hjärnan är viktigare än andra att förstå inom psykologin.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Långt inne i hjärnan (skyddat mot skador och smällar) ligger de viktigaste så kallade "kärnorna" som har som uppgift att hantera våra viktigaste uppgifter. Här finns tex **thalamus** som är som en stor kopplingsstation i hjärnan. Hit kommer signaler som vi har uppfattat och så skickar thalamus vidare dem till "rätt" område.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Här finns också **amygdala** som är ett litet område som dels agerar direkt då man upplever känsloladdade situationer men också reagerar på minnen från känsloladdade händelser. Om man tex växt upp i en väldigt aggressiv miljö (eller i krig) så kommer amygdala att ha snabbare att reagera på stimuli som känns kopplade till hotfulla situationer när man är vuxen.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Hippocampus** är ett tredje område som man bör känna till. Här sker all inlärning av nya kunskaper och minnen. När amygdala och hippocampus samverkar - tex i en traumatisk situation - så blir minnet så kraftigt förstärkt att det kan bli permanenta psykiska skador på individen - tex i form av PTSD (post traumatic stress disorder). Hippocampus vill man ha starkt och oförstört förstås också eftersom det hjälper oss att fungera i vardagen och lära oss nya saker.

__<span style="color: #2a6496; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hjärnans inre __

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">__ Hjärnans olika områden __ = =

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nervcellerna
<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">" <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hela det centrala nervsystemet består av cirka 100 miljarder nervceller och olika typer av stödjeceller. Det är nervcellernas förmåga att föra vidare signaler som gör dem så speciella. Impulserna i hjärnan leds elektriskt i nervcellsutskotten och kemiskt mellan de olika cellerna. Den elektriska signalen förflyttar sig i nervcellen med hjälp av olika elektriskt laddade joner som åker in och ut ur massvis med kanaler på nervcellens yta. När den elektriska nervimpulsen når slutet av nervcellens axon så frisläpps signalmolekyler i vad som kallar synapsen (omkopplingsstället), som aktiverar nästa nervcell.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Myelin är ett slags skyddande fettlager som isolerar den elektriska signalen i axonen. Man kan säga att det liknar lite det skyddslager som sitter runt många av våra kablar och sladdar.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Det är massvis av nervcellsutskott, axoner, i en bunt som tillsammans bildar vad man normalt kallar nerver. Nerverna kan liknas vid motorvägar som förgrenar sig i småvägar när man närmar sig målet (t.ex. ett organ i kroppen). Dendriter är mindre utskott som sitter kring nervcellens cellkropp och som via synapser tar emot signaler från andra nervers utskott och som sedan kan skickas vidare." (hjarnguiden.se) Länk till bild

<span style="color: #555555; font-family: Optima,Lucida,'MgOpen Cosmetica','Lucida Sans Unicode',sans-serif;">"<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kontaktpunkterna mellan nervcellerna kallas för synapser. I synapsen frisläpps signalmolekyler av den signalerande nervcellen. Den elektriska signalen har blivit en kemisk signal! Mottagarcellen tolkar sedan den kemiska signalen som då kan omvandlas till en elektrisk signal.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Varje nervcell i hjärnan kan ha upp till 10 000 synapser från 100 tals olika celler. Alla dessa synapser och de olika signaler som nervcellerna får påverkar förstås vilken typ av signal som sedan skickas vidare. Ju mer en viss signalväg används desto fler synapser bildas och desto starkare blir varje synaps. Successivt så blir det alltså lättare och lättare att skicka vidare signaler via en viss bana i nervcellsnätverket. Det är så beteenden och minnen skapas. Det är också så beroenden skapas.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Nervceller kan även ha synapser på andra typer av celler som muskelceller eller körtelceller. Där är det typen av signalmolekyl som avgör vilken effekt som nervcellen har." (hjarnguiden.se)

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 0px; overflow: hidden;">

http://www.1177.se/Skane/Tema/Kroppen/Nervsystemet-och-sinnesorganen/Hjarna-ryggmarg-och-nerver/

=<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Hur kan biologisk psykologi förklara hur vi mår och beter oss? =

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Solens betydelse för välmående

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Aggressivitet
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Aggression hos unga

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Signalsubstanser och våra känslor

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">__ Aggressivitet förklarat bra fast på engelska __

<span style="color: #01090f; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Stress
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Stress och epigenetik

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Kärlek
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">__ [|Kärlekens kemi] __

media type="youtube" key="jp5AtxOHbuU" height="386" width="687"

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Evolutionspsykologi och epigenetik
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En del av den biologiska psykologin tar avstamp ur tanken att vi har genetiska dispositioner som uppstått ur evolutionens krav på oss människor. Vissa beteenden och förmågor har helt enkelt varit lyckosamma att ha i överlevnaden och vissa beteenden och förmågor har varit starkare och har slagit ut andra. Det som har hänt då är helt enkelt att vi fått en genetisk disposition för att göra vissa saker och klara av vissa saker - vår hjärna har byggts om för att kunna fungera på bästa möjliga sätt. Eftersom detta sker hela tiden så påverkar det dig förstås också när din mamma, pappa, mormor, morfar, farmor och farfar utsattes för olika saker under sin uppväxt och under tiden före din tillblivelse eller då du låg i magen. Vetenskapen förstår mer och mer att vår genetik kan få skador och mutationer orsakade av miljöproblem eller dålig kost eller annat. Denna lite mer kortsiktiga möjliga evolutionära förändringen av våra beteenden och förmågor kallas **epigenetik**. Modern forskning börjar kunna ge ganska många epigenetiska förklaringar till alla möjliga sorters sjukdomar och psykiska tillstånd - alltifrån alzheimers till depression och autism.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">__ Wikipedia om gener __

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Begrepp och ord som är bra att kunna:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**autonoma nervsystemet**= den del av det perifera nervsystemet som har hand om alla ickemedvetna och icke viljestyrda impulser som styr kroppens organ, tex hjärta, lungor, lever osv.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">A **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">acetylkolin = **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> en signalsubstans som slår på det parasympatiska nervsystemet och gör oss lugna
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">adrenalin= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett hormon och en signalsubstans som påverkar aktivitet och får dig att vara alert.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">amygdala= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> en liten mandelformad kärna som är centrum för känsloreaktioner
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">axon= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> nervtråd som skickar vidare nervimpulser och tar kontakt med andra nervceller

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**biologisk psykologi=** perspektiv som utgår från tanken att inget psykologiskt händer som inte har en fysiologisk orsak
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 1.5;">B **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 1.5;">basala ganglierna= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">del av hjärnan som med hjälp av signalsubstanser bearbetar och avgör om man ska utföra en handling eller hålla tillbaka
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 1.5;">belöningssystemet= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">processer i hjärnan som tillsammans utsöndrar signalsubstanser och hormoner och ger oss njutning. Vi har det för att saker ska kännas härliga, tex att ha sex, äta, dricka och motionera


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">C **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">cellkärna= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">den plats där vårt DNA - våra arvsanlag - lagras. Bestämmer hur proteinet i våra kroppar ska byggas.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">centrala nervsystemet= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">CNS, det centrala nervsystemet är nerverna i hjärnan och ryggmärgen. Besluten fattas där och går sedan vidare till resten av kroppen.


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">D **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">dendriter= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">trådar som fångar upp information som sedan skickar upp elektriska impulser genom nervceller
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">dopamin= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> signalsubstans och hormon som påverkar exempelvis belöningssystemet och vår njutning och ger oss motivation att utföra saker. Artificiellt dopamin kan exempelvis finnas i droger. En låg dopaminhalt innebär flera negativa konsekvenser, bla depression eller problem med att kontrollera sina rörelser

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**enteriska nervsystemet** = bukens nervsystem - ibland kallad den andra hjärnan pga dess stora betydelse för vårt välmående
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">E **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">elektrokemisk impuls= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en form av elektriska urladdningar som uppstår i nervcellerna. Elektrokemisk innebär att den är både elektrisk och kemisk

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**epigenetisk =** teorin att vår genetik kan få skador och mutationer orsakade av miljöproblem eller dålig kost eller annat hos våra föräldrar eller deras föräldrar, eller att de dåliga förutsättningar vi ger vår kropp idag kommer påverka våra barn när de föds och ska utvecklas

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**evolutionspsykologi**= en inriktning inom psykologin som menar att våra beteenden uppstått genom evolutionen så att de beteenden som bäst har ökat vår chans till överlevnad har blivit ärftliga


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif; line-height: 1.5;">G **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">glutamat= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en signalsubstans som i konstgjord form finns i smakförstärkare och som då vi intar det påverkar vår koncentration och vårt minne till det sämre


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">H **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">hippocampus= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">den delen av hjärnan där inlärning och informationsintag sker
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">hjärnbalken= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">nervbandet som utgör en kabel för transport av nervimpulser mellan hjärnhalvorna
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">hjärnbarken= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">det yttre skiktet av storhjärnan, där nervcellskropparna - som huserar vårt medvetande, tankar och känslor -finns
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">hormoner= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> ett ämne som produceras i körtlar i kroppen och distribueras ut i blodet. En trigger för att uppfylla en känsla eller utföra en handling och också det som styr väldigt många av våra autonoma kroppsbehov - ämnesomsättning, tillväxt, könsdrift osv


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">I **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">insulin= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett hormon som finns i magen. Den bibehåller blodsockernivån på en regulär nivå. Hjälper också matsmältningen.


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">K **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">kortisol= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett hormon som är till för att läka kroppen och som utsöndras när man skäms. Kopplas till flyktresponserna.


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">M **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">motorisk nervimpuls= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">den utåtgående nervimpulsen från hjärnan ut till musklerna
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">myelin= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">fettrik substans som skyddar nervens axon och bidrar till överföringen av nervimpulser. Kan ökas med hjälp av intag av omega 3.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**neurologisk** = samma som "i eller ur nervsystemet"
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">N **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">nervceller = **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">de celler som finns i vårt nervsystem
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">nervsystemet = **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">hjärnan, ryggmärgen och nervernas sammankopplade system som koordinerar funktionerna i en kropp
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">neuron= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett annat ord för nervcell. Ifrån och genom dessa skickas nervimpulser
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">noradrenalin= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett stresshormon som skapar vakenhet och upphetsning. Ger ADHD-liknande beteende om det pumpas på för länge.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**oxytocin** = ett hormon (och troligen också en signalsubstans) som ger känslor av närhet och ömhet och harmoni. Utsöndras hos nyblivna mödrar och barn och i sexualakten.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">O **


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">P **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">parasympatiska nervsystemet= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">den del av nervsystemet som triggar igång vila och återhämtning
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">perifera nervsystemet= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">(PNS) hela kroppens nervsystem utom hjärnan och ryggmärgen


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">R **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">receptorer= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en del av cellen som har till funktion att fånga upp och vidarebefordra signaler. Sitter längst ut på dendriterna.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ryggmärgen= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> del av det centrala nervsystemet som sträcker sig från hjärnan ner till kotpelaren.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**skörhet** = ett begrepp som betecknar att en individ föds med biologiskt sämre förutsättningar för att hantera miljömässiga påverkningar. Tex kan det handla om störningar i signalsubstanserna eller hormonerna. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**somatiska nervsystemet**= den del av det perifera nervsystemet som har hand om alla medvetna och viljestyrda impulser utifrån och in mot hjärnan och inifrån och ut från hjärnan <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**sympatiska nervsystemet**= den del av nervsystemet som triggar igång aktivitet och fight/flight-responsen
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">S **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">sensorisk nervimpuls= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">de nervimpulserna man får ifrån sina sinnen och som går in i hjärnan
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">serotonin = **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">en signalsubstans som är en humörstabilisator som gör att vi mår bra och är tillfreds med våra liv
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">signalsubstans= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">den kemiska substans som via nervcellerna skickar ut signaler med olika order ut till kroppen eller in till hjärnan
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">synaps= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;"> den lilla klyftan mellan axonet och dendriten där signalsubstansen kastas ut


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">T **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">thalamus= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ett område i hjärnan som får grundläggande information som sedan kopplas vidare till olika delar av hjärnan
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">transmittorsubstans= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">samma sak som signalsubstans, dvs den kemiska substans som via nervcellerna skickar ut signaler med olika ordrar ut till kroppen eller in till hjärnan


 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">V **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">ventriklarna= **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">hålrum i hjärnan där vätska samlas och som är en del av immunförsvaret

= =