Behaviorismen

Behaviorismen - det inlärningspsykologiska perspektivet - uppstod som en reaktion på det myckna analyserandet och "grävandet" i människors omedvetna. Man tyckte att det var alltför svårt att dra några "sanna" slutsatser om något som handlade om sånt som inte var mätbart - som t ex ångest pga trauman i det omedvetna. Att se hur ett stimulus påverkade en organism och gav en respons, menade man däremot var **vetenskapligt trovärdigt** och ett bättre sätt att förklara människans psyke. Inom Behaviorismen menade man att det är INLÄRDA RESPONSER som är motorn i vårt beteende - orsaken till varför vi beter oss som vi gör.

Behaviorismen som inriktning tog fart i början av 1900-talet då man - i industrialismens spår - ville göra enkla och **förutsägbara** teorier om även människor. Det fanns också ett stort behov av att få veta hur man skulle kunna påverka och förändra människor. Det första världskriget påverkade många och bland annat arbetskraftsbehovet i fabrikerna gav upphov till funderingar om huruvida man kunde få människor att faktiskt GILLA att göra tråkiga och obehagliga men - för mänskligheten - viktiga saker.

När teorierna om att vårt beteende endast är inlärda responser kom, väcktes hos många människor även en rädsla för kraften i att kunna påverka människor. Dessa funderingar blir särskilt synliga i boken Du sköna nya värld av Aldous Huxley, där författaren (påverkad av behaviorismen och den rädsla man i samhället kände inför detta starka verktyg att förändra människor) målar upp förutsägelser om ett samhälle där man kan betinga bebisar till att vara rädda för allt som vi "vanliga" människor uppskattar; solen, blommor, djur - för att istället känna trygghet och glädje i att befinna sig i mörker nere i gruvor långt under marknivån.

media type="youtube" key="8Xe_nRCEPmk" height="290" width="454"

I slutet av 1800-talet och början av 1900-talet forskade en ryss vid namn Ivan Pavlov på hur nervsystemet styr matsmältningen - och han fick tom Nobelpriset i fysiologi/medicin för sina upptäckter. Av en slump upptäckte han att hans försöksdjur - ett antal hundar - inte bara dreglade NÄR de fick mat utan även då de FÖRVÄNTADE SIG att de skulle få mat. Han hade upptäckt **betingningen**. Trots att Pavlov alltså inte var intresserad av psykologi utan av det fysiska i matsmältningssystemet så blev hans upptäckt ändå startskottet för det s.k. behavioristiska eller inlärningspsykologiska perspektivet. Den inlärning som Pavlov upptäckte har fått namnet **klassisk betingning**. Det innebär att ett **betingat** (inlärt) **stimuli** har kopplats/associerats med ett **obetingat** (icke inlärt) **stimuli** så att även det betingade stimulit utlöser en respons. När responsen utlöses av det obetingade stimulit så kallas det **obetingad respons**, och när det utlöses av det betingade stimulit så kallas det **betingad respons.** I vår moderna värld blir vi hela tiden betingade - bland annat via media och reklam.

media type="youtube" key="hhqumfpxuzI" width="420" height="315"

Pavlov upptäckte alltså att om en levande varelse kopplade samman något med något pga att de inföll nära varandra i tid, så hade en klassisk betingning uppstått. Hans hundar dreglade bara av att höra hans steg när han kom med mat. Även om han kom helt utan mat så dreglade hundarna. Förväntningen på att få mat var alltså så stor att Pavlov kunde komma bara då och då - dreglandet var i full gång i alla fall. Här har behaviorismen hittat en viktig förklaring till spelmissbruk. Om man vinner någon gång så kommer förväntningen att vinna hänga kvar och om man då vinner igen så har denna förväntning förstärkts (se nedan om förstärkarna) och spelandet har blivit starkare betingat. Pavlov upptäckte dock att om han under en längre period lät bli att ta med sig mat så slutade hundarna efter ett tag att dregla - deras betingning var **utsläckt**. Detta kan också ske med tex spelmissbruk - under förutsättning att man aldrig vinner. Tyvärr fungerar det ju inte riktigt så på riktigt - de flesta spelsajter på nätet har ju tom inbyggt i sig att se till att spelaren **ska** vinna med ojämna mellanrum för att betingningen ska hållas kvar.

media type="youtube" key="XCw1onFBY2A" height="315" width="420"




 * Ivan Pavlov, John Watson och Burrhus Frederick Skinner **

John Watson var behaviorist och forskade bland annat på en liten 10-månaders pojke vid namn Albert. I laboratoriet lät Watson lille Alberts intresse för och nyfikenhet på små vita möss byta plats mot en betingad rädsla, genom att sammankoppla mötet med den vita musen med höga och ångestladdade ljud. Lille Alberts rädsla för vita möss **generaliserades** och gav honom rädsla för allt som var vitt och luddigt - det sägs att han t ex blev väldigt rädd för vita skägg. Watsons experiment har under åren blivit kraftigt ifrågasatta och idag är det absolut förbjudet att göra psykologisk (eller annan) forskning som kan skada människor eller djur. Man betecknar sådana experiment som OETISKA.

Forskningsetiska principer

Ett sätt att arbeta bort en felaktigt inlärd betingning är genom **desensibilisering** - att man stegvis gör sig bekväm med det inlärda stimulit. Detta testar man t ex då människor har väldigt starka fobier. Först får man kanske se en bild på det man är rädd för, sedan får man se stimulit i verkligheten men en bit bort, sedan får man kanske interagera med det. Till slut har förhoppningsvis rädslan försvunnit.

media type="youtube" key="qehfFWWhYMQ" height="315" width="420" Sist i raden av kända behaviorister blev Burrhus Frederick Skinner. Han forskade på möss och duvor och försökte få dem att med hjälp av **förstärkning** utföra beteenden som var mer avancerade än man annars kan tänka sig. Genom att ge mat då djuren - av en slump - gjorde det man ville, så fick man djuren stegvis att prestera mer och mer - man hade betingat dem till ett beteende. Förstärkningar sker i form av belöningar eller bestraffningar. Det finns två olika typer av belöningar och två olika typer av bestraffningar - positiv och negativ belöning och positiv och negativ bestraffning: Begreppet positiv betecknar INTE att det är något bra utan det betecknar att något läggs till, negativ å andra sidan betecknar då INTE något dåligt utan det betecknar att något dras ifrån. En positiv belöning är alltså att något positivt ges till mig för att jag ska eller för att jag har betett mig bra. En negativ belöning är alltså att något dåligt plockas bort från mig som en belöning när jag har gjort något bra. En positiv bestraffning är att ett straff läggs till - dvs ges till mig - och en negativ bestraffning är då att något positivt plockas bort från mig för att straffa mig.

media type="youtube" key="tWtvrPTbQ_c" width="560" height="315"

media type="youtube" key="B_9ZZaPDtPk" width="420" height="315"

Förutom att formulera en teori om positiv och negativ förstärkning (belöning) eller bestraffning för att påverka någons beteende, så gav Skinner också upphov till teorin om **Operant/Instrumentell betingning** - att viljestyrt prova olika beteenden för att hitta det sätt som ger en belöning. Trial and error är ett exempel på hur man som användare av t ex ett tekniskt system försöker hitta det sätt som fungerar. NÄR man hittar det sätt som fungerar så tenderar man att inte ge sig på de dåliga sätten framöver - t ex i mötet med andra människor (kanske med mamma och pappa?).

media type="youtube" key="I_ctJqjlrHA" width="420" height="315"

media type="youtube" key="tVq_CK6Ow64" height="315" width="560" Abnormt beteende förklarat med beteendevetenskapliga teorier

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">En intelligent kråka som lärt sig hur den ska göra för att få belöning

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Begrepp och ord som är bra att kunna:
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**avbetinga**= att arbeta bort en felaktigt inlärd respons
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">A **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**behaviorism=**ett annat namn på det inlärningspsykologiska perspektivet som visar perspektivets fokus på beteende genom inlärning <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**betingad** = inlärd <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**betingning** = en process då en respons lärs in.
 * B**

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**desensibilisering** = ett sätt att "bota" felaktig betingning, t ex fobier, genom att stegvis utsätta organismen för det felbetingade stimulit tills den betingade responsen uteblir <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**diskriminering** = när bara en viss trigger/betingad stimulus ger en betingad respons och inga andra (om än lika) stimulus gör det
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">D **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**excitation** = upphetsning - Pavlovs benämning på den huvudreaktion hos nervsystemet som orsakar betingning <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**experimentell** **neuros** = Pavlovs hundars beteende då de bröt samman när de inte "visste" om de skulle reagera eller inte reagera på ett stimulus
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">E **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**generalisering** = när en trigger/stimulus påminner så mycket om en betingad stimulus att även den ger en betingad respons fast det inte var inlärt från början
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">G **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**inhibition** = dämpning - Pavlovs benämning på den huvudreaktion hos nervsystemet som gör att organismen inte blir betinga <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**inlärningspsykologiska perspektivet =** det perspektiv som förklarar beteendet med att vi lärt in det
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">I **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**klassisk** **betingning** = ett inlärningsmönster som innebär att en obetingad stimulus kopplas ihop med något som tillsammans ger en respons. Efter ett tag plockas den obetingade stimulusen bort och då kvarstår den betingade stimulusen och en betingad respons.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">K **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**negativ** **förstärkning** = att belöna organismen för ett handlande genom att ta bort något negativt när handlandet utförts
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">N **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**obetingad** = icke inlärd <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**oetiska** **experiment** = att göra experiment på människor eller djur som kan utsätta dem för psykisk eller fysisk stress och ge varaktiga dåliga konsekvenser. Är inte tillåtet längre. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**ombetinga** = att lära om en felaktigt inlärd respons så att det blir en bättre inlärd respons på stimulit <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**operant** **betingning** = ett viljestyrt inlärt beteende från organismen för att uppnå en vinst
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">O **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**positiv** **förstärkning** = att belöna organismen för ett handlande genom att lägga till något positivt när handlandet utförts
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">P **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**reflex** = ett impulsartat motoriskt mönster <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**respons** = reaktion på en stimulus
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">R **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**stimulus/stimuli** = något som framkallar en respons (reaktion) hos en organism <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**straff** = att bestraffa organismen för ett handlande genom att antingen lägga till något dåligt eller dra ifrån något bra
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">S **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**utsläckning** = när en betingning försvinner pga att organismen inte upplever att den obetingade stimulusen ger effekt nog åt den obetingade responsen
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">U **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Om Behaviorismen

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="HHH9gu5h2Qg" height="315" width="420"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Behaviorism - 1

media type="youtube" key="hhqumfpxuzI" height="315" width="420"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Skinners operanta betingning