Socialpsykologi

Socialpsykologi handlar om att förklara människans beteende utifrån grupptillhörighet och samvaro - bland familj och vänner men också i samhället. Det finns tre olika nivåer man kan granska inom socialpsykologin; den individuella nivån (t ex en individs attityd), den intrapersonella nivån (som handlar om hur vi interagerar med varandra, t ex i en kommunikationssituation eller vid grupptryck) och den kollektiva nivån (där man undersöker vad som händer i eller mellan grupper: samhörighet, makt eller sociala konflikter).

Socialpsykologin uppstod i slutet av 1800-talet och hade sin glansperiod mellan 1930- och 1960-talet. Detta var en period då vår värld plötsligt blev mycket "mindre". Det kom radio, tv, film och allt som hände kablades ut över världen snabbt och lätt. Det var också en period då mycket ondska regerade i världen och vi kunde sitta i våra vardagsrum och ta del av denna ondska. Andra världskriget kom och gick, följt av Koreakrig och Vietnamkrig och i Afrika var det ständiga uppror, krig och svält. Att förstå människors mekanismer i samspel blev plötsligt mycket viktigt. Många ställde sig frågor som Hur kunde det hända? Vad kan vi göra för att undvika detta? I efterdyningarna av Behaviorismen började också amerikanska försvaret forska kring hur man kunde förstärka de processer man ville förstärka inom militären och förminska det man inte ville att militärer skulle uppvisa. Forskning som beställningsjobb inom ramen för vårt samhälles väl och ve blev vardagsmat.

I samband med den s.k. studentrevolten runt 1970-talets början tappade socialpsykologin som ett erkänt psykologiskt perspektiv, eftersom man började inse att väldigt mycket av forskningen handlat om hur man kan lära sig att styra och manipulera människor - deras beteenden och deras attityder - kort sagt en form av social kontroll, och nu ville man istället börja lära sig att ifrågasätta och vara kritisk.

Fortfarande görs det socialpsykologiexperiment men idag är det helt andra experiment än under mitten av 1900-talet. Nu forskar man istället på sociala reaktioner och beteenden i liten skala - tex vad gäller ensamhet och vänskap, inflytande och påverkan, kommunikation och samarbete eller social identitet.



Människan är ett flockdjur och har ett behov av att känna samhörighet med andra. Genomgående för allas våra liv är därför att vi ingår som deltagare i olika typer av grupper. Den enklaste inlärning sker då vi observerar andra och härmar. Detta upptäckte Albert Bandura - en psykolog som forskat inom kognitiv socialpsykologi.

media type="youtube" key="-S5-Ud_7nGQ" height="315" width="420"

Grupper
Den allra viktigaste gruppen vi tillhör kallas för **primärgrupp**. Det är en grupp där alla medlemmar är så tighta med varandra och beroende av varandra att gruppen nästan får en egen personlighet som - om en av gruppmedlemmarna försvinner eller skadas - kan kräva mycket kraft och ansträngning för att komma på fötter och må bra igen. Den första primärgrupp vi tillhör är den familj vi föds in i. Många har också sina närmaste vänner i sin primärgrupp. Eftersom primärgruppen är så viktig för oss så är vi mycket måna om att passa in och tillfredsställa de andra medlemmarna i vår primärgrupp. **Social** **kontroll** är ett begrepp som beskriver hur processer och mekanismer inom individen och inom gruppen ser till att reglera individens och gruppens beteenden så att de sker i överensstämmelse med de regler, normer och värderingar som råder i gruppen. Det kan handla om att man tappar sin popularitet om man inte beter sig som man förväntas göra, eller att man blir tydligt utfryst under en kortare eller längre tid. Det kan också vara subtilare känslor av att man är en svikare eller en person som de andra inte har tillit till.

När vi rör oss i samhället hamnar vi i ett antal olika **sekundärgrupper**. Det är skolklassen, sportklubben, bekantgruppen och andra situationer där vi har en plats men där vi inte känner att vi är så nära de andra gruppmedlemmarna att vårt välbefinnande står och faller med deras delaktighet.

I takt med att vi socialiseras in i våra grupper och i vårt samhälle så blir vi mer och mer medvetna om att det finns grupper och människor som har förmågor eller beteenden som vi själva önskar att vi hade - vi skaffar oss **referensgrupper**. En referensgrupp kan vara en grupp vi inte alls tillhör men som vi ser upp till och har som målbild, men det kan också vara en grupp som vi tillhör vars normer och regler känns så viktiga för oss att vi inte kan tänka oss att bryta dem. Referensgruppen utövar en stark påverkan på oss - ibland utan att vi själva ens förstår det.

Konformitet
Begreppet social påverkan handlar om de processer där individens attityder och beteenden påverkas av närvaron av andra människor. Denna sociala påverkan som individen utsätts för kan antingen vara medveten eller omedveten för henne. Om vi ser oss omkring i vårt samhälle så ser vi hur väldigt många människor klär sig väldigt lika, har likadana frisyrer, väljer samma produkter och klädmärken osv. I våra grupper finns det outtalade grupptryck som säger att individerna ska "följa med strömmen", ha "rätt" utseende och inte avvika. Detta sociala tryck kallas för **konformitet**.

Redan på 1950-talet genomförde socialpsykologen **Solomon Asch** ett försök som visar hur det sociala trycket påverkar en enskild gruppmedlem i riktning mot konformitet: Han undersökte grupper med 7-9 manliga universitetsstuderande, till vilka han sa att han undersökte förmågan att bedöma längd. Se nedan:

media type="youtube" key="sno1TpCLj6A" height="315" width="420"

Efter att ha utfört försöket med ett stort antal olika grupper konstaterade Asch att endast en fjärdedel av försökspersonerna var helt självständiga och motstod trycket. Trots att linjerna var valda så att den normala felbedömningen var mindre än en procent, lät sig 35% av försökspersonerna helt påverkas av det sociala trycket.



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Solomon Asch var i grunden en Gestaltpsykolog (han utgick från gestaltlagarna i sin forskning) och ansåg därför att helheten INTE enbart är detsamma som de sammansatta delarna utan att helheten blir något mer och ofta annorlunda. Detta hade han i åtanke när han undersökte hur vårt beteende formas av andra människors beteende i en grupp. Han upptäckte också att om det finns EN person i gruppen som svarar rätt så vågar försökspersonen faktiskt säga det som han/hon faktiskt säger eller tycker: med andra ord så räcker det med EN nejsägare i en grupp för att man ska våga ha ett klimat där man motstår konformitetstrycket - något som ju är väldigt bra och viktigt för att inte hamna i situationer som kan spåra ur eller vara ogenomtänkta. Aschs paroll var: De allra flesta sociala beteenden förstås genom att studera den situation i vilken de uppstod - det finns alltid en socialpsykologisk anledning till varför det blir som det blir.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Åskådareffekten
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Åskådareffekten** handlar om att vi förlitar oss på andras bedömning av situationen och överlåter ansvaret på de andra. Titta först på hur de förbipasserande människorna bedömer den "sjukes" hjälpbehov. Åskådareffekten blir starkare om vi upplever att den som behöver hjälp inte hör till vår egengrupp.

media type="youtube" key="OSsPfbup0ac" height="315" width="420"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Debattinlägg om varför ingen ingrep när vakten dunkade pojkens huvud

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">[|Artikel om åskådareffekten]

media type="youtube" key="BdpdUbW8vbw" width="560" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">I det sanna fallet med den unga kvinnan Kitty Genovese i New York gick åskådareffekten så långt att ingen ingrep och Kitty dog. Ansvaret för det som hände försvann eftersom det var så många som såg vad som hände. Socialpsykologer menar att man som åskådare i en grupp ser om någon annan reagerar eller inte och så tenderar vi att göra likadant - vi vill vara konforma. När vi åtar oss mindre ansvar pga att vi befinner oss i en grupp där vi tänker att andra ska ta ansvaret så kallar vi det för **ansvarsdiffusion**. Precis som i fallet med konformiteten så räcker det med att någon börjar ta ansvar så kommer fler att följa med.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Titta nu på följande klipp. I det s.k. barnvagnsexperimentet visar det sig att ju fler människor som går förbi föräldern med barnvagnen - desto större risk att föräldern inte får någon hjälp. Vad beror detta på?

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="nny0qxNN4cI" height="315" width="420"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">1961 utförde psykologen Stanley Milgram vår tids mest kritiserade experiment - det s.k. lydnadsexperimentet - då han ville undersöka människors benägenhet att lyda. Han gjorde det i kölvattnet efter de krigsrättegångar mot nazisterna som hölls, då man funderade över om ALLA som deltagit i övergreppen mot judarna varit medbrottslingar eller om de varit offer för socialpsykologiska processer.

media type="youtube" key="W147ybOdgpE" width="420" height="315"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Milgram kom fram till att människor mycket väl kan ge oskyldiga människor "dödliga" elchocker om det är någon annan som har beordrat detta och de känner att de själva inte bär något ansvar. Det faktum att auktoriteter påverkar oss så att vi sätter vårt sunda förnuft och vanliga moraliska omdöme helt ur spel används som __en__ av förklaringarna kring varför man reagerar och agerar som man gör i krigs- eller mobbingsituationer. Milgram skrev efter sitt experiment:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">"De lagliga och filosofiska aspekterna av lydnad är enormt viktiga, men säger väldigt lite om hur människor faktiskt beter sig i en viss konkret situation. Jag utformade ett enkelt experiment vid Yale för att testa hur mycket smärta en vanlig medborgare skulle vara villig att åsamka en annan människa om en vetenskapsman gav ordern. Ren auktoritet ställdes emot försökspersonens [deltagarens] yttersta moraliska övertygelser om att inte skada andra, och, med offrets skrik av smärta fortfarande ringande i försökspersonens [deltagarens] öron, vann auktoriteten för det mesta. Vuxna människors extrema villighet att med alla medel tillmötesgå en auktoritär persons befallning utgör studiens viktigaste resultat och är det faktum som mest pockar på förklaring." (Wikipedia 121211)

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Det som händer i Milgrams experiment är att det blir en s.k. **normkonflikt** för de deltagande individerna. Om man har en norm i sig som säger att man SKA lyda auktoriteter och så har man en norm som säger att man SKA INTE skada någon så blir det väldigt svårt att själv avgöra vilket spår man ska välja då de två normerna krockar. Om normen att lyda är extremt stark så blir det troligtvis den normen som segrar - och avgör att man tar ett till synes väldigt underligt beslut att fortsätta trots att man vet vilka skadorna blir. Om man dessutom får "stöd" i att det finns fler omkring en som tar samma beslut så är det lätt att känna att man gjort rätt. Inte förrän man tänker efter förstår man kanske att man gjort ett val som inte var så bra.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Experimentet har väckt enormt mycket kritik pga att det väckte sådan känslostress hos de deltagande försökspersonerna och det är intressant att notera att de inte heller blev debriefade, utan att de flesta av dem inte ens förstod vad de hade deltagit i för typ av experiment. Dock har varianter på detta experiment fortsatt att dyka upp. Se t ex nedan om ett program i fransk television:

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Tortyr i fransk tv-sändning

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Det intressanta med detta tv-program är att deras "lydnads-statistik" blir ännu högre än Milgrams - och det kan då påvisa vilken enorm auktoritet vi tycker att tv-mediet är....

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Milgram var också den som undersökte och formulerade tesen om Six degrees of separation - att vi i världen är så nära sammankopplade med varandra att det inte krävs mer än sex led förrän ett meddelande från dig når vem som helst i världen - inklusive kändisar och presidenter.

<span style="color: #333333; font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ledarskap och roller
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Definitionen för ledarskap är enligt ne.se "det faktiska utövandet av ledningsuppgifter inom t.ex. en stat, en organisation, ett företag eller ett idrottslag". Ledarskap kan dock vara såväl formellt (bestämt och ok för alla inblandade - som det tex är när man har en given chef eller en lärare eller så) som informellt (inte bestämt och kanske inte heller ok för alla inblandade men någon tar på sig ledarskapet och några följer, ibland även om de helst inte skulle vilja göra det). När man pratar om det formella ledarskapet så har man under lång tid delat in det i tre möjliga ledartyper; **den auktoritära ledaren**, den s.k. **låt-gå-ledaren** och **den demokratiske ledaren**. Den auktoritära ledaren sägs då ha starkt fokus på resultatet av ledarskapet och driver frågor på ett sätt som hen uppfattar är det rätta sättet. Den s.k. låt-gå-ledaren menar man släpper resultatfokus för att istället satsa på relationerna inom gruppen. Inte sällan påstås man ha väldigt roligt hos låt-gå-ledaren men resultatet är kanske inte alltid särskilt bra. Ofta är det också gruppdeltagarna som i praktiken tar alla beslut - och det är helt ok för låt-gå-ledaren, som gärna vill vara omtyckt i sin grupp. Den demokratiske ledaren slutligen tycker att det är viktigt med såväl resultat som relation, och försöker få deltagarna i gruppen att ta ansvar gemensamt för att alla ska må bra OCH få ett bra resultat. Många tidiga socialpsykologiska undersökningar har visat att det är det demokratiska ledarskapet som gett bäst resultat.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Modern ledarskapsforskning har dock uppfattat att det egentligen finns fyra olika ledarstilar: instruerande, deltagande, delegerande och rådgivande - och att alla fyra finns i olika hög grad inom det som man kallar **det situationsanpassade ledarskapet.** Att något är situationsanpassat betyder att man - beroende av situationens krav - avgör från fall till fall hur man ska bete sig och var man ska lägga mest kraft.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Artikel om de fyra ledarstilarna inom situationsanpassat ledarskap

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">När vi pratar om oss individer så säger vi att vi har en viss personlighet. Vi kanske är blyga, utåtagerande eller roliga. Eller så är vi blyga i vissa situationer och roliga i andra. Det händer faktiskt att vi inte alls är oss själva i vissa sammanhang. Inom socialpsykologin menar man att det beror på att vi tar på oss olika roller i olika sammanhang: vi kan ha en roll i vår primärgrupp och en helt annan i en sekundärgrupp eller en tredje roll i en annan sekundärgrupp. Allt hänger på vilken typ av gruppsammansättning gruppen har - alltså vilka individer det är som ingår i gruppen - och vilken situation det handlar om. En grupp kan också förändras vad gäller de olika rollerna. Om någon väldigt tongivande person i en grupp är borta så kan någon annan "få" hans/hennes roll.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Forskning som visar att social rollstatus påverkar personligheten

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">FIRO-modellen är ett sätt att beskriva hur en grupp och dess medlemmar utvecklas över tid och den visar att det finns olika givna stadier som alla grupper måste genomgå innan de blir bra och funktionella grupper som både tillgodoser relationerna i gruppen OCH resultatet som gruppen förväntas komma fram till.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">FIRO-modellen



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Stanfordexperimentet var ett socialpsykologiskt experiment som utfördes vid Stanfords universitet 1971 av psykologen och forskaren **Philip Zimbardo**. Han ville undersöka i vilken grad våra sociala roller påverkar vårt agerande. Experimentet gjordes på forskarstuderande som hade anmält sig frivilligt och det var den amerikanska flottan som hade beställt experimentet för man ville förstå mekanismerna bakom problem i fängelser och inom marinkåren. Deltagarna blev slumpmässigt tilldelade roller som antingen fångvaktare eller fångar, och gick så in i sina roller att experimentet fick avbrytas efter några dagar. Då hade flera av dem som tilldelats fångvaktarrollerna uppvisat sadistiska tendenser och de som hade tilldelats fångrollerna uppvisade ett accepterande beteende vad gäller förnedring.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">media type="youtube" key="Z0jYx8nwjFQ" height="315" width="420"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Philip Zimbardo har myntat begreppet Lucifereffekten om de processer som följer av att enskilda människor antar ett Vi och De-perspektiv och i ett ondskefullt socialt system därmed med lätthet kan utföra tortyr, censur och kränkningar av människors privatliv. Lucifer betyder "morgonstjärna" och ljusbringare och begreppet kom till för att "kasta ljus" på dessa så svårförståeliga processer. Philip Zimbardo har - intressant nog - förutom sin forskning om ondska, också forskat kring blyghet.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Haloeffekten
media type="youtube" key="ZuometYfMTk" height="315" width="560"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Begrepp och ord som är bra att kunna
<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Attityd** = en inställning till något eller någon. Attityden består av en känslokomponent, en kunskapskomponent och en handlingskomponent. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Auktoritär ledare** = en ledare som bestämmer allt själv för att se till att det blir goda resultat.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">A **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ansvarsdiffusion = **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">när medlemmar i en grupp undviker att ta ansvar och förväntar sig att någon annan gör det.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Demokratisk ledare** = förankrar beslut demokratiskt i gruppen och försöker få ihop såväl resultat som relation
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">D **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Egengrupp** = den gruppen man själv tillhör och identifierar sig med. Är samtidigt referensgrupp.
 * E**

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Främlingsgrupp** = den grupp som består av "andra"/främlingar. En grupp vi känner står utanför vår egengrupp. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Fördom** = en förutfattad idé om något - oftast i kombination med en negativ värdering
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">F **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Grupprocess** = den process individerna i en arbetsgrupp blir delaktiga i. Består av initialfasen, smekmånad, vi-gruppsfasen, konfliktfasen, platåer, den effektiva arbetsgruppen och separationsfasen. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Gruppsammanhållning** = den anledning som gör att en grupp hålls samman. Kan vara en god inre anledning (att vi tycker om varandra och hålls ihop av det), en påtvingad yttre (att vi hamnat tillsamman av yttre omständigheter och accepterar den sammanhållningen) eller en dysfunktionell utåtagerande (att det som håller ihop oss är en markering gentemot andra grupper och kanske tom ett skitsnackande) <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Grupptryck** = det sociala tryck som försöker ge konformitet i en grupp.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">G **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Haloeffekt** = när man bedömer en hel människa utifrån endast en egenskap, t ex utseende eller humör.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">H **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Internalisering**= ett införlivande av andras tankar, värderingar och reaktionssätt inom oss själva så starkt att vi tycker att de är våra egna
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">I **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Kommunikation** = överföring av information mellan informationsbehandlande system. Kommunikation sker verbalt, icke-verbalt, symboliskt. Det finns envägs-, tvåvägs och flervägskommunikation. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Konformitet** = likformighet.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">K **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Ledare** = den som leder en grupp. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Låt-gå-ledaren** = låter gruppen klara sig själv ofta i syfte att inte stöta sig och behålla goda relationer.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">L **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Mobbning** = gruppen trakasserar, t ex fryser ut en eller flera gruppmedlemmar. Personen/personerna kan även utsättas för psykiskt och fysiskt våld. Detta kan ske för att styrka egengruppens identitet eller också för att hantera konfliktfasen i gruppens utveckling då medlemmarna känner sig otrygga. Mobbing har även individrelaterade orsaksgrunder. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Människosyn** = de uppfattningar man har om människans inre egenskaper, möjligheter och begränsningar. Är olika från person till person och något som skapas i samspel med andra människor.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">M **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Norm** = en beteenderegel som kan vara skriven eller oskriven. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Normkonflikt** = när två normer som vi har internaliserat krockar inom oss. Vi väljer då den "starkaste".
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">N **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Primärgrupp** = vår närmaste och viktigaste grupp, liten till individ-antal, medlemmarna träffas ofta. Här socialiseras vi och här utvecklas vår självbild. Gruppmedlemmarna är ofta så tighta i denna informella grupp att gruppen blir som en egen personlighet som blir "skadad" om en individ försvinner och då behöver tid att "läka".
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">P **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**R** <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Referensgrupp** = den gruppen man vill tillhöra och identifierar sig med. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Roll** = en ställning i en grupp, skapad av andra eller av individen. Är inte samma som personens karaktär. I grupper finns det ofta olika roller såsom den dominante, clownen, den tyste, den missnöjde, budbäraren och arbetsnarkomanen. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Rollkonflikter** = när två roller man har, t ex heltidsarbetande läraren och mamman, krockar pga att de inte är kompatibla vad gäller t ex tid, beteende eller människosyn.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Sekundärgrupp** = vår näst viktigaste grupp, stor till antal individer, medlemmarna träffas då och då. Ofta en formell grupp där den enskilde inte är så viktig. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Situationsanpassad ledare** = den moderna tidens ledare som anpassar sitt ledarskap efter situation och behov och försöker behålla såväl resultat- som relationsfokus <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Socialisation** = processen där individen lär sig att föra sig och bete sig i enlighet med samhällets (sina gruppers) förväntningar. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Social kontroll** = de sanktioner grupper genomför för att tvinga individuella gruppmedlemmar att anpassa sig till gruppens förväntningar. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Social påverkan** = de processer där individens attityder och beteenden påverkas av närvaron av andra människor <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Status** = position i en grupp <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Stereotyp** = förenklad föreställning om utmärkande egenskaper hos alla som tillhör en viss grupp, tex nation, ras, religion eller kön
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">S **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Sanktioner **<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">= inom socialpsykologin en typ av bestraffning som läggs på en individ då den inte beter sig i enlighet med förväntningar. Denna bestraffning kan vara tydlig och uttalad (att vi säger till att någon beter sig illa) eller i form av subtila signaler (att vi inte längre frågar om personen vill följa med osv)

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Värdering** = en inställning till något/någon, ofta med ursprung i gamla värdesystem som t ex religiösa och ideologiska.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">V **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**Åskådareffekten** = när vi förlitar oss på andras bedömning och överlåter ansvaret åt andra.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Å **