Humanistiska+perspektivet

Människan är inte enbart signaler och responser tyckte Abraham Maslow under 40- och 50-talen, och så var det Humanistiska perspektivet fött. Inom det Humanistiska perspektivet menar man att MÄNNISKANS BEHOV och VÅR FRIA VILJA är motorn till vårt beteende - orsaken till att vi beter oss som vi gör.

Maslow själv var född av två ryska immigranter som slet hårt för att få sitt liv att gå runt i New York i början på 1900-talet. Hans pappa var inte alltid snäll mot den lille pojken Abraham och mamman var ganska frånvarande eftersom familjen hade ständigt behov av inkomster. Trots denna uppväxt ansåg Maslow sig vara en stark och positiv person som alltså - tvärt emot behaviorismens idéer - inte blivit betingad till att må dåligt under sin uppväxt. I Maslows psykologiska teori identifierade han den mänskliga aspekten av beteendet - att vi vill och har behov av att må bra och utvecklas - som det viktigaste verktyget för vårt beteende.



Maslows behovstrappa (eller behovshierarki) är en teori som beskriver en tänkt prioriteringsordning mellan vad vi människor behöver och är motiverade att få/uppnå innan vi kan gå vidare i vår utveckling. Maslow menade att varje människa har massor med möjligheter och en inneboende godhet, som vid rätta förhållanden kan utvecklas i princip hur långt som helst. Frågan om varför vissa människor blir goda och uppnår sin fulla potential trots hemska barndomar eller upplevelser och varför andra blir ondskefulla eller misslyckade kändes såklart extra viktig att fundera över och forska i när världen precis genomlevt såväl ett första som ett andra världskrig.



Enligt Maslow så är det nedersta fysiologiska behovet också ett s.k. primärt behov och de tre följande behoven är sekundära behov. För att människan ska kunna fungera på ett tillfredsställande sätt krävs att de lägre behoven är något så när tillfredsställda, innan de högre behoven kan bli aktuella. Dessutom separerar Maslow på s.k. **utvecklingsbehov** och s.k. **bristbehov**. Utvecklingsbehov är de behov som leder människan mot ökat självförverkligande och själsligt välbefinnande när de är tillfredsställda. Mår man bra så orkar man utvecklas. Bristbehoven å andra sidan är otillfredsställda behov som bromsar människans utveckling. En person som t ex saknar trygghet klamrar sig kanske fast vid ett fysiologiskt behov för att må lite bättre ( t ex via mat- eller sexmissbruk). Bristbehoven "låser" människan och förhindrar utveckling.

"Vad är det då som karaktäriserar självförverkligande människor? Maslow kom fram till ett antal faktorer som de har gemensamt:
 * De accepeterar sig själva som de är; erkänner sina svagheter och försöker att jobba med dem, men oroar sig inte i onödan och tyngs inte av skuld- och skamkänslor.
 * De låter sig inte styras av sociala och kulturella nomer. De är inte okänsliga, tvärtom, men de känner sig fria att leva enligt sin egen övertygelse.
 * De är sjävförverkligat kreativa. Traditionell kreativitet bygger på talang, till exempel att kunna måla eller skriva dikter. Det är inte detta Maslow menar. Självförverkligad kreativitet är förmågan att se på rutinuppgifter på nya, okonventionella sätt, att kunna hitta nya infallsvinklar på vanliga problem, att inte vara fast i invanda tankespår.
 * De har djupa och nära relationer. De har inte så många vänner, men de de har står de desto närmare. De hyser djupt intresse för andra människor, samtidigt som de har ett stort behov av ensamhet och avskildhet.
 * De odlar förmågan att uppleva så kallade //peak experiences//. En peak experience eller peak-upplevelse är en form av upplevelse då man mycket starkt känner att det finns en mening med livet. Den är besläktad med religiösa upplevelser, men är inte knuten till någon gudstro."

Ur Psykologi för gymnasiet av Nadja Ljunggren.

media type="youtube" key="hlaFzLLXDtU" height="315" width="420"

Maslows behovstrappa

Begrepp och ord som är bra att kunna:
**anima**= enligt Jung, det kvinnliga som hos mannen till en början ligger i det medvetna **animus**= enligt Jung, det manliga som hos kvinnan till en början ligger i det omedvetna
 * A **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**behov**= ett inneboende krav på upphävande av viss brist, omedvetet eller medvetet <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**bristbehov**= enligt Maslow ett otillfredsställt behov som bromsar människans utveckling
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">B **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**det kollektivt omedvetna**= den del av psyket som innehåller alla föreställningar om världen som är gemensamma för hela mänskligheten. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**det personligt omedvetna**= den del av psyket som innehåller alla personliga icke-integrerade komplex/delar
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">D **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**diskrepans=** skillnad mellan realsjälv och idealsjälv <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**drivkraft**= den inre aktivitet i en människa som ser till att skapa förändring <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**dålig självkännedom** = när vår uppfattning om vårt realsjälv inte överensstämmer med verkligheten <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**dålig självkänsla** = när diskrepansen mellan vårt realsjälv och vårt idealsjälv är alltför stor

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**god självkännedom** = när vår uppfattning om vårt realsjälv överensstämmer med verkligheten <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**god självkänsla** = när diskrepansen mellan vårt realsjälv och vårt idealsjälv inte är alltför stor
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">G **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**individuation**= processen i vilken man blir en individ och som innefattar att vi bekantar oss med alla delar av vår personlighet.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">I **
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">idealsjälv = **enligt Rogers - hur man skulle vilja vara

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**kongruens** = samstämmighet mellan realsjälv och idealsjälv
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">K **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**motivation**= inre drivkraft som får människan att utföra något
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">M **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**ovillkorlig kärlek =** när en förälder visar att hen älskar sitt barn oavsett vad barnet presterar eller gör
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">O **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**persona**= enligt Jung, det som styr vad vi visar upp av oss själva utåt <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**potential**= den inre kapacitet människan har
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">P **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**realsjälv=** enligt Rogers - hur man tycker att man är
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">R **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**självförverkligande**= att utveckla sin personlighet så man uppnår sin fulla potential. Den högsta nivån i Jungs individuationsprocess och den högsta nivån i Maslows behovshierarki. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**självkännedom** = den uppfattning vi har om vårt realsjälv. <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**självkänsla**= diskrepansen mellan realsjälv och idealsjälv <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**skuggan**= enligt Jung, våra outforskade och eventuellt mörkare sidor som finns i vårt omedvetna
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">S **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**transcendens =** överskridande; när man enligt Humanistisk psykologi inte längre är upptagen av att förverkliga sina egna möjligheter utan istället verkar för andras utveckling.
 * <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">T **

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**upplevelsevärld**= enligt Rogers, det som händer och som människan känner och tänker - omedvetet och medvetet <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">**utvecklingsbehov**= enligt Maslow de behov som leder människan mot ökat självförverkligande och välbefinnande
 * U**

media type="youtube" key="mMQrOowjOd4" height="315" width="420" <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Det humanistiska perspektivet förklarat grundligt



<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Carl Gustav Jung var en schweizisk psykiatrisk läkare som i början av sin karriär beundrade Freud väldigt och inledde ett samarbete med honom. Eftersom Jung och Freud båda funderade över psykets omedvetna och båda lade stor vikt vid drömtydning så verkade det till en början att de var väldigt lika och många trodde att Jung skulle ta över som ledare över det psykodynamiska perspektivet när Freud dog, men det visade sig att skillnaderna mellan Jung och Freud var större än likheterna. Jung var mycket andlig och fokuserade i sina teorier starkt på religion medan Freud menade att så gott som all problematik hade sin grund i krocken mellan de sexuella drifterna och överjagets skam och skuldkänslor. Denna skillnad gjorde att de tappade kontakten och Jung utvecklade därefter helt och hållet sina egna teorier.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Jung menade att alla människor har en kärna av ett medvetet Jag i sig men att detta Jag inte är helt. Människan består också av personlighetsdelar som representerar delvis omedvetna tankar och känslor och beteenden och som av Jung benämns Animus, Anima, Skuggan mm. Inte förrän man accepterat och införlivat dessa personlighetsdelar i sitt Själv så menar Jung att man kan bli en harmonisk människa. Detta görs genom den s.k. Individuationen.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Förutom att ha teorier om dessa för varje människa högst personliga delar av psyket så utvecklade också Jung en teori som gick ut på att alla människor inom sig har ett Kollektivt Omedvetet. Detta personlighetslager innehåller kollektiva föreställningar som delas av alla kulturer och alla människor och som, liksom gener, går i arv från generation till generation. Som bevis för denna teori påvisade Jung att kulturer och naturfolk världen över - som aldrig haft kontakt med varandra - uppvisar likartade föreställningar om världens tillblivelse och har liknande kulturyttringar, myter och traditioner.

media type="youtube" key="PLNShGOgqWQ" height="315" width="420"

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Jungiansk psykologi

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Svårt men intressant om Jung

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Carl Rogers hette den tredje viktiga personen inom Humanistisk psykologi. Han var en amerikansk barnläkare och myntade begreppen Realsjälv och Idealsjälv. Enkelt beskrivet kan man säga att Realsjälv är hur man tycker att man verkligen är och Idealsjälv är hur man skulle vilja vara. När det i människans upplevelsevärld (det någon tänker, känner eller upplever - medvetet och omedvetet) är ett för stort glapp mellan hur man tycker att man verkligen är och hur man skulle vilja vara så kallar Rogers det för diskrepans eller dålig kongruens (samstämmighet). Vi säger att man har dålig självkänsla. Om det inte skiljer särdeles mellan en persons realsjälv och idealsjälv så finns istället en kongruens - vi upplever att personen har god självkänsla.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ibland så stämmer inte någons uppfattning om hur han/hon verkligen är med verkligheten - alltså med hur andra upplever honom/henne. Då talar man om att han/hon har dålig självkännedom. Vissa människor har en orealistiskt positiv uppfattning om sig själva - andra en orealistiskt negativ uppfattning om sig själva. Båda ställer till problem eftersom de innebär att vi inte ser oss själva som de vi verkligen är.

media type="youtube" key="WWSm8FLid9c" height="315" width="420" <span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">För att inte få en dålig självkännedom eller en dålig självkänsla så menade Rogers att föräldrar måste ge sina barn ovillkorlig kärlek. Föräldrar bör förmedla till sina barn att de älskar dem oavsett vad de gör och också särskilja mellan att de inte gillar det de gör även om de älskar barnet. Skilj på barnets beteende och barnet som person.

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">"Man ska inte sända budskapet att "om du är snäll och lydig så älskar jag dig, men om du är dum mot lillebror så tycker jag inte om dig mer." Det som händer då är att barnet övertar föräldrarnas värdering:"om jag känner ilska mot lillebror är jag inte värd att älska", och i förlängningen: "den som gör fel är inte värd att älskas." Om man har fått detta budskap kan man antingen reagera genom att börja förtränga alla känslor som man har straffats för genom att föräldrarna har dragit undan sin kärlek. Det kanske leder till att man inte vill erkänna för sig själv att man känner ilska, det blir en förbjuden känsla som hamnar i det omedvetna. Då får man ju en ganska orealistisk bild av sig själv: "Jag är aldrig arg, jag är alltid snäll." Eller så kan man acceptera föräldrarnas dom och börja tänka på sig själv som en dålig person, vilket också leder till en orealistisk självbild. Man får svårt att ta in att andra människor tycker om en och finner en värd att älska - signalerna från andra människor om att de tycker om en hamnar i det omedvetna eftersom de strider mot självbilden. Samtidigt kanske man går runt och önskar att man var en snällare och bättre person."

<span style="font-family: Verdana,Geneva,sans-serif;">Ur Psykologi för gymnasiet av Nadja Ljunggren.